До Центру обслуговування Селидівської ДПІ ГУ ДПС у Донецькій області звертаються платники за консультаційною допомогою щодо роз’яснення податкового законодавства, у т.ч. із запитаннями, які стосуються впровадження програмних реєстраторів розрахункових операцій (далі – ПРРО).
Законами України від 20 вересня 2019 року №128-IX «Про внесення змін до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (далі – Закон України №128-IX) та №129-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо детінізації розрахунків у сфері торгівлі та послуг» розширено сферу застосування реєстраторів розрахункових операцій.
Так, з 1 серпня 2020 року впроваджено систему функціонування ПРРО і це є першим етапом змін до законодавства. З 1 січня 2021 року почнеться другий етап, з 1 квітня 2021 року – третій етап, коли використання РРО стане обов’язковим для фізичних осіб – підприємців, які є платниками єдиного податку 2,3,4 груп незалежно від видів діяльності.
Інформуємо про найчастіші запитання платників останнім часом з цього приводу.
Питання: Яка послідовність дій, яка має бути здійснена суб’єктом господарювання для реєстрації ПРРО?
Відповідь: Суб’єкт господарювання, який має намір зареєструвати ПРРО, повинен перебувати на обліку в контролюючому органі. Також на обліку має перебувати його господарська одиниця, де буде використовуватись ПРРО, про яку суб’єкт господарювання повідомляє контролюючий орган відповідно до вимог пункту 63.3 статті 63 Податкового кодексу України.
Реєстрація ПРРО здійснюється на підставі заяви, що подається у електронній формі через Електронний кабінет (портальне рішення для користувачів або програмного інтерфейсу (АРІ)) або засобами телекомунікацій.
Після включення ПРРО до реєстру програмних реєстраторів розрахункових операцій такий ПРРО може використовуватись суб’єктом господарювання.
Про сертифікати електронних підписів та/або печаток, що будуть використовуватись для ПРРО, суб’єкт господарювання повідомляє згідно з Порядком обміну електронними документами з контролюючими органами, встановленим наказом Мінфіну від 06.06.2017 № 557.
Питання: Які способи отримання фіскального чеку покупцем за оплачені товари (послуги) через ПРРО?
Відповідь: Законом України № 128-IX встановлено, що суб’єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов’язані надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, в обов'язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію з розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти).
Питання: Як діє «офлайн-режим» для застосування ПРРО?
Відповідь: Законом України № 128-IX встановлено, що на період відсутності зв’язку між програмним РРО та фіскальним сервером контролюючого органу проведення розрахункових операцій здійснюється в режимі офлайн, що може тривати не більше 36 годин, із створенням електронних розрахункових документів, яким присвоюються фіскальні номери із діапазону фіскальних номерів, сформованих фіскальним сервером контролюючого органу.
Селидівська ДПІ рекомендує представникам бізнесу активніше застосовувати в готівкових розрахунках саме ПРРО, адже вони пропонуються ДПС безкоштовно. Програмні РРО зручні у використанні та їх впровадження дозволить заощадити значну кількість грошей на придбанні та обслуговуванні класичних РРО.